KUUNTELE Tervatarinoiden reitti-Laiva Toivo
Toppilansaaressa oli yksi Oulun laivanrakennuspaikoista, Kraakkulan veistämö.
Siellä tehtiin muun muassa yksi Oulun viimeisimmistä purjelaivoista, J. W. Snellmannin kauppahuoneen fregatti Toivo. Fregatti oli suuri purjelaiva.
Toivon lykkäjäiset eli veteenlaskujuhlat olivat vuonna 1871.
Koko kaupunki odotti laivojen lykkäjäisiä.
Juhlissa tarjottiin hernekeittoa ja viinaa, ja köyhät saivat ottaa itselleen saippuaa, joka oli ollut liukasteena liuskoissa, joita pitkin laiva laskettiin veteen. Jotkut lykkäjäisjuhlat kestivät jopa viikon.
Toivo-laivan ensimmäinen matka oli Liverpooliin, maailmankaupan solmukohtaan Englannissa.
Matka Oulusta Liverpooliin kesti säästä riippuen viikkoja tai kuukausia. Toivon ensimmäinen matka kesti 48 vuorokautta.
Laiva palasi takaisin Oulun kotisatamaan 5 vuotta myöhemmin, vuonna 1876.
Merimies Jaakko Haataja teki pilkkalaulun ”Laiva Toivo, Oulu” laivan kapteenista, J. W. Snellmanin pojasta Willestä. Kapteeni oli tunnettu siitä, että hän piti tiukkaa kuria. Hänestä kerrottiin myös paljon tarinoita. Erään tarinan mukaan hän otti Intiasta mukaansa varastettuja ja hyvin arvokkaita Buddhan kuvia. Hän halusi antaa ne yllätyslahjaksi ystävälleen konsuli Mauritz Gerstinille.
Toivo-laivan aikaan Toppilansalmessa oli pitkiä tervaveneitä, paatteja ja proomuja, jotka kuljettivat tavaraa sataman ja kaupungin välillä.
Seudulla oli töissä ylisoutajia. He soutivat ihmisiä mantereelta Toppilansaareen. Kesäisin salmessa kulki vesitakseja, joiden kyydissä rikkaat ihmiset siirtyivät kaupungista viettämään kesää Hietasaaren huviloille.
Vesitaksin kyydissä oli rikkaiden lisäksi palvelijoita, pianoja ja jopa huonekasveja, kuten kultapalmuja.
Huviloilla aikaa vietettiin esimerkiksi pelaamalla krokettia, muodikasta pihapeliä.
Myös tavalliset kaupunkilaiset saivat vuokrata tontteja Hietasaaresta. Vain harvalla oli rahaa rakentaa tontille huvilaa tai edes pientä mökkiä. Siksi tavallinen väki teki tonteista viljelyspalstoja.
Aivan Toivo-laivan veistopaikan lähellä on Snellmanin perheen huvila. Se valmistui 1850-luvulla ja sai nimen Villa Hannala perheen Hanna-tyttären mukaan.
J. W. Snellmanilla oli lyhyt matka huvilalta laivaveistämölle katsomaan, että Toivon rakentaminen sujui hyvin. Laivasta tuli yli 50 metriä pitkä.
Snellmanin huvilaan lisättiin itämaalaistyylinen torni 1890-luvulla. Tulikohan tornin idea Toivo-laivan Wille-kapteenilta, joka ihastui Aasiaan matkoillaan?
Lähteet:
Hautala, Kustaa 1975: Oulun kaupungin historiaa III, 1809–1856. Oulun kaupunki.
Kaila, E. E. 1931: Pohjanmaa ja meri. (Väitöskirja)
Kaukiainen, Yrjö 2000: Laiva Toivo, Oulu. SKS Kirjat.
Pohjamo, Ulla 2014: Esikaupunki moniäänisenä kulttuuriperintönä: Oulun Hietasaari. (Väitöskirja)
Seura 1937: ”Intialaisesta temppelistä Tampereen taidemuseoon kulkeutuivat ryöstetyt Buddhan kuvat, joiden arvoa ei rahalla voida määritellä”. Seura 28.04.1937(17): 20.
Wacklin, Sara 1966 (1872): Sata muistelmaa Pohjanmaalta. WSOY.
Kuva: Museovirasto. Oululaisen Toivo-laivan pienoismalli 22.6.1934. Entinen oululainen merimies Johan Oscar Erickson rakensi pienoismallin Amerikassa ja lahjoitti sen Oulun museolle.
Lisätty todellisuus: Laiva Toivo
Osoite
Toppilanlaituri / Höyrymyllyntie 16, 90520 Oulu
Tervatarinoiden reitti vie Oulun historiaan
Oulun tarinat
Oulu oli ennen tärkeä tervakaupunki. Tervatarinoiden reitti kertoo, millaista elämä oli Oulussa tervan ja purjelaivojen aikaan. Reitillä tutustut tärkeisiin paikkoihin, tapahtumiin ja henkilöihin.
Tervakaupungin reittiin liittyy 10 tarinaa, jotka voit lukea tai kuunnella. Reitti alkaa Leverin rajalta ja päättyy Toppilan satamaan. Voit kuitenkin valita, missä järjestyksessä tutustut tarinoihin.
Tarinat kirjoitti kirjailija Katariina Vuori. Hän rakastaa Oulua ja merta.
”Kirjoittaminen oli kiehtovaa. Meri ja vesireitit ovat vaikuttaneet paljon Oulun historiaan. Tervakaupan aikaan Oulussa oli rikkautta ja juhlia, mutta myös kurjuutta ja pettymyksiä”, kirjailija sanoo.
Tekstit: Katariina Vuori
Ääni: Anu Aaltonen
Äänisuunnittelu: Pasi Alatalo
Kuvat: Museovirasto ja Pohjois-Pohjanmaan museo
Reitin toteuttaja: Oulun kulttuurisäätiö
Reitin päärahoittaja: Pohjois-Pohjanmaan liitto
© Oulun kulttuurisäätiö
Oulujoen tarinat
Tervatarinoiden reitti jatkuu Oulujokea pitkin Muhoksen, Utajärven ja Vaalaan tapahtumiin.
Oulujoen tarinat ovat toteuttaneet Rokua UNESCO Global Geopark / Humanpolis Oy osana Pohjois-Pohjanmaan liiton myöntämää Euroopan Unionin aluekehitysrahaston ja Suomen valtion tukemaa ”Kiehtovat tarinat Rokua Geopark -alueen vetovoimatekijöiksi” -hanketta.