KUUNTELE Tervatarinoiden reitti-Seurahuone
1600-luvulla Oulu alkoi muuttua yhä kansainvälisemmäksi ja rikkaammaksi.
Kaupungin kauppiaat ja muut rikkaat ja hienot ihmiset halusivat paikan, jossa he voisivat tavata toisiaan ja jonne he voisivat kutsua ulkomaisia vieraita. Tuohon aikaan väestön varallisuudessa oli suuria eroja. Kaupungissa oli hyvin rikkaita ihmisiä, mutta myös hyvin köyhiä.
Ihmiset olivat tarkkoja sosiaalisesta hierarkiasta eli siitä, että erilaiset ihmisryhmät olivat erillä toisistaan.
Tämä rakennus on nykyisin Oulun kaupungintalo. Se otettiin käyttöön vuonna 1886, ja silloin sen nimi oli Seurahuone. Oulun rikkaimmat ja hienoimmat ihmiset kokoontuivat viettämään iltaa Seurahuoneelle. He nauttivat näytelmistä ja musiikista. Jopa Suomen kansallissäveltäjä Jean Sibelius piti konsertin Seurahuoneella.
Seurahuoneella syötiin hienosti ja erikoisesti. Ruokalistalla saattoi olla esimerkiksi kirkasta lientä tryffelisienien kanssa, lampaanlihaa renessanssin ajan tyyliin, parsaa sekä mokkajäädykettä, joka oli silloin uusi ja suosittu jälkiruoka. Alkupalana oli usein graavilohta. Ulkomaisten vieraiden mielestä raaka kala oli outoa.
Tavalliset, köyhät oululaiset eivät voineet tulla Seurahuoneelle asiakkaaksi.
He voivat kuitenkin saada työtä Seurahuoneelta tai Raatinsaaren Hôtel de Raatti -ravintolasta.
Seurahuoneen lempinimi oli Susiteetti. Se tuli ruotsin kielen sanasta Societetshus eli Seurahuone.
Ennen nykyistä rakennusta tällä paikalla oli puusta tehty Seurahuone. Se kuitenkin paloi Oulun suuressa tulipalossa vuonna 1882.
Seurahuoneessa oli ruokasali, näyttämö ja erikoinen kabinetti eli pieni, yksityinen tila. Kabinetti oli sisustettu itämaan tyyliin, ja siellä oli hämärä tunnelma. Kabinetissa vieraat joivat kahvia siroista kiinalaisista riisiposliinikupeista ja rentoutuivat divaanisohvilla. Kabinetin ajateltiin kertovan siitä, että Oulu on kansainvälinen. Naiset eivät saaneet mennä yksin kabinettiin.
Tarinan mukaan oululainen sanonta olla ölövinä eli olla muina miehinä sai alkunsa eräältä Seurahuoneen lounaalta. Eräs tehtailija ja kauppaneuvos Åström meni lounaan jälkeen tarkastamaan oman tehtaansa toimintaa. Tehtaan väki huomasi, että johtaja oli humalassa. Åström sanoi: ”Bara lite öl i vin” eli ”Vain vähän olutta ja viiniä” ja jatkoi kierrosta. Kansan suussa tästä selityksestä tuli ölövi, ja sitä sanaa käytetään Oulussa edelleen.
Lähteet:
Korhonen, Markus H. 2002: Kaupunginkellarista Seurahuoneelle – Keveästi oululaisen kestikulttuurin vaiheita. Uusi Seurahuone.
Oulun kaupunki: Kaupungintalon historia. [++https://www.ouka.fi/oulu/oulu-tietoa/kaupungintalon-historia++](https://www.ouka.fi/oulu/oulu-tietoa/kaupungintalon-historia) (Luettu 1.8.2023)
Kuva: M. L. Carstens, kustantaja. 1907. Museovirasto. Oulun Seurahuone.
Osoite
Kaupungintalon edus, Hallituspuisto. Oulu, 90100
Tervatarinoiden reitti vie Oulun historiaan
Oulun tarinat
Oulu oli ennen tärkeä tervakaupunki. Tervatarinoiden reitti kertoo, millaista elämä oli Oulussa tervan ja purjelaivojen aikaan. Reitillä tutustut tärkeisiin paikkoihin, tapahtumiin ja henkilöihin.
Tervakaupungin reittiin liittyy 10 tarinaa, jotka voit lukea tai kuunnella. Reitti alkaa Leverin rajalta ja päättyy Toppilan satamaan. Voit kuitenkin valita, missä järjestyksessä tutustut tarinoihin.
Tarinat kirjoitti kirjailija Katariina Vuori. Hän rakastaa Oulua ja merta.
”Kirjoittaminen oli kiehtovaa. Meri ja vesireitit ovat vaikuttaneet paljon Oulun historiaan. Tervakaupan aikaan Oulussa oli rikkautta ja juhlia, mutta myös kurjuutta ja pettymyksiä”, kirjailija sanoo.
Tekstit: Katariina Vuori
Ääni: Anu Aaltonen
Äänisuunnittelu: Pasi Alatalo
Kuvat: Museovirasto ja Pohjois-Pohjanmaan museo
Reitin toteuttaja: Oulun kulttuurisäätiö
Reitin päärahoittaja: Pohjois-Pohjanmaan liitto
© Oulun kulttuurisäätiö
Oulujoen tarinat
Tervatarinoiden reitti jatkuu Oulujokea pitkin Muhoksen, Utajärven ja Vaalaan tapahtumiin.
Oulujoen tarinat ovat toteuttaneet Rokua UNESCO Global Geopark / Humanpolis Oy osana Pohjois-Pohjanmaan liiton myöntämää Euroopan Unionin aluekehitysrahaston ja Suomen valtion tukemaa ”Kiehtovat tarinat Rokua Geopark -alueen vetovoimatekijöiksi” -hanketta.