KUUNTELE Tervatarinoiden reitti-Merikoski
Ennen vanhaan Oulujoki oli vilkas paikka keväästä syksyyn saakka. Joki virtasi vuolaana ja vapaana.
Joella kuljetettiin paksuja tukkeja. Joella kulki myös lohenkalastajia ja matkalaisia sekä pitkiä ja kapeita tervaveneitä eli paltamoita.
Tervaveneet lähtivät Kainuusta jokea pitkin Ouluun. Matka oli pitkä ja vaikea. Yhdessä tervaveneessä oli melkein 30 tynnyriä tervaa, ja tynnyrit painoivat monta tuhatta kiloa.
Tervaveneessä oli perämies ja soutajia. Joskus paikalliset koskenlaskun ammattilaiset eli valtuutetut laskumiehet auttoivat veneen suurempien koskien läpi.
Jotkut tervaveneiden perämiehet ja soutajat kuljettivat veneensä itse koko matkan ajan.
Onnettomuuksia tapahtui usein. Kesällä vuonna 1900 laskumies Siikasen tervavene oli Merikosken kohdalla. Matka oli ollut raskas, mutta sujunut hyvin.
Nyt oltiin jo melkein perillä. Merikosken jälkeen suuntana olisivat enää Toppilansalmi ja Tervahovi.
Äkkiä Lassinkallion kohdalla yksi tukki irtosi lastista ja kaatoi veneen. Miehet pelastuivat tukkilautalle, mutta kaikki tervatynnyrit putosivat jokeen.
Tervan valmistaminen ja kuljettaminen vaativat voimaa ja rohkeutta. Töissä oli mukana myös naisia. He rakensivat tervahautoja, ja jotkut naiset auttoivat tervaveneitä koskissa.
Rohkeita laskunaisia olivat esimerkiksi Kantturan Kaija sekä Mannermaan emäntä, joka ohjasi 1860- ja 1870-luvulla tervaveneitä Vaalasta Ouluun.
Sisämaan asukkaille matka tervaveneellä antoi mahdollisuuden nähdä kaupungin elämää.
Tervasta sai rahaa, ja rahalla sai kaupungista suolaa, ulkomaisen muodikkaan kankaan tai vaikkapa taskukellon.
Osa palkasta saattoi kulua kapakassa eli olutravintolassa.
Matka Ouluun toi vaihtelua myös ihmissuhteisiin. Kaupungissa voi tavata enemmän ihmisiä kuin kotiseudulla, ja myös rakastua.
Joskus rakkaus päättyi onnettomasti, ja kotimatkalla kulkijoita vaivasi sydänsuru.
Lähteet:
Hyttinen, Marika 2021: Ajan multaamat muistot: Historiallisen arkeologian tutkimus Oulun
Pikisaaren pikiruukista, ruukkiyhteisöstä ja maailmankuvasta 1640-luvulta 1890-luvulle. Pohjois-Suomen Historiallinen Yhdistys. (Väitöskirja)
”Tervan perintö” -dokumentti. Oulun ammattikorkeakoulun oppilastyö. 5.5.2023. https://www.youtube.com/watch?v=kygQBjtrOw0
Kuva: Feiring, Karin, kuvaaja. Museovirasto. Tervaveneet.
Lisätty todellisuus: "Turkansaari Tervaveneet" (https://skfb.ly/6UCUr) by Juha M is licensed under Creative Commons Attribution (http://creativecommons.org/licenses/by/4.0/).
Osoite
Toivoniemen levähdyspaikka, Toivoniemen kärki, 90500 Oulu
Tervatarinoiden reitti vie Oulun historiaan
Oulun tarinat
Oulu oli ennen tärkeä tervakaupunki. Tervatarinoiden reitti kertoo, millaista elämä oli Oulussa tervan ja purjelaivojen aikaan. Reitillä tutustut tärkeisiin paikkoihin, tapahtumiin ja henkilöihin.
Tervakaupungin reittiin liittyy 10 tarinaa, jotka voit lukea tai kuunnella. Reitti alkaa Leverin rajalta ja päättyy Toppilan satamaan. Voit kuitenkin valita, missä järjestyksessä tutustut tarinoihin.
Tarinat kirjoitti kirjailija Katariina Vuori. Hän rakastaa Oulua ja merta.
”Kirjoittaminen oli kiehtovaa. Meri ja vesireitit ovat vaikuttaneet paljon Oulun historiaan. Tervakaupan aikaan Oulussa oli rikkautta ja juhlia, mutta myös kurjuutta ja pettymyksiä”, kirjailija sanoo.
Tekstit: Katariina Vuori
Ääni: Anu Aaltonen
Äänisuunnittelu: Pasi Alatalo
Kuvat: Museovirasto ja Pohjois-Pohjanmaan museo
Reitin toteuttaja: Oulun kulttuurisäätiö
Reitin päärahoittaja: Pohjois-Pohjanmaan liitto
© Oulun kulttuurisäätiö
Oulujoen tarinat
Tervatarinoiden reitti jatkuu Oulujokea pitkin Muhoksen, Utajärven ja Vaalaan tapahtumiin.
Oulujoen tarinat ovat toteuttaneet Rokua UNESCO Global Geopark / Humanpolis Oy osana Pohjois-Pohjanmaan liiton myöntämää Euroopan Unionin aluekehitysrahaston ja Suomen valtion tukemaa ”Kiehtovat tarinat Rokua Geopark -alueen vetovoimatekijöiksi” -hanketta.